Enso
Wikipedia
Vaakuna | Sijainti |
---|---|
![]() |
|
Perustiedot | |
Sijainti: | 61° 07' N. 28° 51' E. |
Kartta: | Jandex-karttapalvelu |
Väestö: | 15 500 (vuonna 2005) |
Postinumero [1]: | 188 992 |
Suuntanumero: | +7 813 78 |
OKATO-tilastotunnus: | 41215514 |
Rekisterikilven numerot: | 47 |
Enso (vuodesta 1948 ven. Светогорск, Svetogorsk) on 15 000 asukkaan teollisuuskaupunki ja Antrean-Imatran rataosan asema Vuoksen varrella Leningradin alueella Venäjällä. Enso sijaitsee entisen Jääsken kunnan alueella noin 10 kilometrin päässä Imatrasta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Ennen sotia ja alueluovutuksia Ensosta suunniteltiin kauppalaa, mutta suunnitelmaa ei ehditty toteuttaa.
Sisällysluettelo |
[muokkaa] Teollisuus
Ensossa sijaitsivat aikoinaan Enso-Gutzeit Oy:lle kuuluneet suuret puunjalostustehtaat, ja Enson voimalaitos käytti myös Suomen puolelle jääneen Vallinkosken tehon.
Vielä nykyäänkin puunjalostus- ja paperiteollisuus on kaupungin ylivoimaisesti merkittävin elinkeino. OAO Svetogorsk on yksi Venäjän suurimmista paperitehtaista. Vuodesta 1998 OAO Svetogorsk on ollut International Paperin omistuksessa 1982 käynnistetyn Valmetin toimittamaan hienopaperikoneen (paperikone 4) ja nestepakkauskartonkikoneen (paperikone 1) osalta. Voithin toimittama kone valmisti aluksi neuvostoaikana sähkökaapelien erityspaperia. Vuonna 2001 tehdas työllisti 3 000 henkeä.
OAO Svetogorskin vierellä toimii käsipyyhkeitä ja vessapaperia valmistava tehdas. Enson uusin paperikone, Valmetin 1985 toimittama tissuepaperikone eriytettiin tehdaskokonaisuudsta Svetogorsk-Tissueksi ja myytiin ruotsalaiselle tissuepaperinvalmistajalle, Svenska Cellulosa Aktiebolagetille. Tehdas työllistää noin 300 henkeä.
[muokkaa] Urheilu
Kaupungin jalkapallojoukkue FK Svetogorets Svetogorsk ([2]) pelasi menneinä vuosina Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. divisioonan länsilohkossa.
[muokkaa] Väestö
Vuosi | Asukasluku |
---|---|
1959 | 10 500 |
1970 | 9 600 |
1979 | 13 000 |
1989 | 15 600 |
2003 | 15 700 |
2005 | 15 500 |
Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002, joten kaikki luvut eivät ole virallisen väestönlaskennan tuloksia.
[muokkaa] Aiheesta muualla
- Svetogorsk-portaali (venäjäksi)
- Vuoksa-kaupunkilehti: [3] (venäjäksi)
![]() |
Leningradin alueen kaupungit | ![]() |
Hallinnollinen keskus: Pietari (erillinen hallintoalue) Antrea (Kamennogorsk) | Boksitogorsk | Enso (Svetogorsk) | Hatsina (Gattšina) | Iivananlinna (Ivangorod) | Jaama (Kingisepp) | Kiriši | Korotka (Kirovsk) | Koivisto (Primorsk) | Mali (Kommunar) | Koskenala (Podporožje) | Käkisalmi (Priozersk) | Laukaa (Luga) | Lotinapelto (Lodeinoje Pole) | Lupana (Ljuban) | Lomkka (Nikolskoje) | Olhava (Volhov) | Pella (Otradnoje) | Pikalevo | Pähkinälinna (Šlisselburg) | Seuloskoi (Vsevoložsk) | Sierattala (Sertolovo) | Slantsy (Slansi) | Uustia (Sosnovyi Bor) | Sääsjoki (Sjasstroi) | Tihvinä (Tihvin) | Tusina (Tosno) | Viipuri (Vyborg) | Volossova (Volosovo) | Uuras (Vysotsk) | Uusi-Laatokka (Novaja Ladoga) |
Kokonaan luovutetut kauppalat: Koivisto - Lahdenpohja
Kokonaan luovutetut kunnat: Antrea - Harlu - Heinjoki - Hiitola - Impilahti - Jaakkima - Johannes - Kanneljärvi - Kaukola - Kirvu - Kivennapa - Koiviston mlk - Kuolemajärvi - Kurkijoki - Käkisalmen mlk - Lavansaari - Lumivaara - Metsäpirtti - Muolaa - Petsamo - Pyhäjärvi Vpl. - Rautu - Ruskeala - Räisälä - Sakkola - Salmi - Seiskari - Soanlahti - Sortavalan mlk - Suistamo - Suojärvi - Suursaari - Terijoki - Tytärsaari - Uusikirkko - Valkjärvi - Viipurin mlk - Vuoksela - Vuoksenranta - Äyräpää
Osittain luovutetut kunnat: Ilomantsi - Inari - Jääski¹ - Kitee - Korpiselkä² - Kuusamo - Lappee - Nuijamaa - Parikkala - Pälkjärvi² - Säkkijärvi² - Rautjärvi - Ruokolahti - Saari - Salla - Simpele - Tohmajärvi - Uukuniemi - Vahviala² - Vehkalahti - Virolahti - Värtsilä - Ylämaa
Muita merkittäviä paikkakuntia: Elisenvaara - Enso - Ihantala - Ilmee - Kolosjoki - Kyyrölä - Liinahamari - Pitkäranta - Pölläkkälä - Uuras
2. Suomen puolelle jääneet osat liitettiin naapurikuntiin 1946.
Kokonaan luovutetut kunnat lakkautettiin vuonna 1948.