Mir (rumstation)
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi
![Rumstationen Mir docket rumfærgen Atlantis (1995).](../../../upload/shared/thumb/b/b9/Atlantis_Docked_to_Mir.jpg/400px-Atlantis_Docked_to_Mir.jpg)
Mir (Мир), sovjetisk rumstation opsendt i 1986. I 1991 overtog Rusland stationen efter Sovjetunionens sammenbrud. Mir betyder både "fred" og "verden" på russisk. Mir regnes for verdens første rigtige bemandede rumstation, og er forløber til Den Internationale Rumstation (ISS).
Mir styrtede planmæssigt ned i Stillehavet ud for New Zealand i 2001.
Rumstationen var blevet for gammel, og var ikke længere sikker at opholde sig i. Derfor besluttede Rusland sig for at lade Mir styrte ned til Jorden.
Størstedelen af den 136 ton tunge rumstation brændte op på sin vej gennem jordens atmosfære, men op mod 20 tons rester af rumstationen nåede hele vejen ned gennem atmosfæren, og styrtede i Stillehavet.
Stationen var bygget til at kunne holde i tre år, men fungerede altså i 16 år. I løbet af de 16 år boede over 100 kosmonauter og astronauter i Mir i kortere eller længere perioder. En enkelt russisk kosmonaut, Sergei Krikalev, tilbragte sammenlagt (over 2 perioder) lidt over 2 år ombord på Mir.
Efter kommunismens fald i Østeuropa deltog også amerikanske og andre vestlige astronauter i arbejdet ombord på Mir.
[redigér] Mir-modulerne
Rumstationen Mir blev opbygget ved sammenføjning af flere Mir-moduler, som hver for sig blev opsendt i kredsløb. Kernemodulet (opsendt i 1986) gav beboelseskvarterer og kontrolcenter. Kvant I (1987) og Kvant II (1989) indeholdt videnskabelige instrumenter og besætningens badefaciliteter. Kristall (1990) udvidede de videnskabelige muligheder. Spektr (1995) fungerede som beboelses- og arbejdsrum for de amerikanske astronauter. Priroda (1996) foretog jordobservationer. Landingsmodulet (1996) gav en sikker og stabil adgang for rumfærgerne.
Mir blev forsynet og vedligeholdt ved hjælp af bemandede Sojuz kapsler og ubemandede Progress fragtfartøjer.
På russisk betyder Mir både "fred" og "verden", og Mirs moduller og vedligeholdelseskøretøjer havde lignende navne. Kvant betyder "kvantum", et navn som kommer fra dets formål indenfor research i astrofysik, hvor stationen blev brugt til at måle det elektromagnetiske spektrum og røntgenstråling. Kristall betyder "krystal", da et væsentligt formål for stationen var at udvikle teknologier til brug for materialeproduktion. Spektr betyder "spektrum", navngivet efter sine atmosfæriske sensorer. Priroda betyder "natur". Progress betyder "fremskridt". Sojuz betyder "union", opkaldt efter USSR (Sovjetskij Sojuz = Sovjetunionen) og det at rumstationen var sammensat af tre mindre moduler.